Característiques | |
---|---|
Altres noms | Smalehovud Skjelte |
País d'origen | Noruega ![]() |
On es menja | Vestlandet (Noruega) |
Detalls | |
Tipus | plat de xai ![]() |
Ingredients principals | Cap d'ovella |
L'smalahove (de smale, «ovella»; i hove, forma dialectal de hovud, «cap»),[1] també conegut com a smalehovud o skjelte, és un plat típic de Vestlandet (Noruega) consistent en un cap d'ovella bullit o cuit, servit originalment abans de Nadal.[2] Per preparar-lo es cremen la pell i la llana del cap, s'extreu el cervell, el cap es sala, de vegades es fuma, i s'asseca. Durant tres hores es cou o bull i se sol acompanyar amb colinap i patates, així com amb Akvavit. En algunes preparacions, el cervell no s'extreu, es cuina amb la resta del cap i després es menja amb una cullera.[3] Originalment l'smalahove era un menjar de pobres, però avui en dia es considera una delícia.
Una ració de smalahove consisteix habitualment en mig cap de l'animal. L'ull i l'orella solen ser les primeres parts a consumir-se, ja que són les parts més greixoses i és millor menjar-se-les calentes.
Des del 1998, la directiva europea prohibeix cuinar smalahove amb el cap d'ovelles adultes,[4] a fi d'evitar la propagació de la tremolor, una malaltia degenerativa que afecta ovelles i cabres, encara que no sembla que es pugui transmetre als humans. Ara per ara només està permès cuinar-lo amb caps d'anyell.