Tipus | Curs d'aigua ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Inici | ||||
Entitat territorial administrativa | província de Girona (Catalunya) i Comarques gironines (Catalunya) ![]() | |||
Localització | les Guilleries ![]() | |||
Final | ||||
Entitat territorial administrativa | Ripollès (Catalunya) ![]() | |||
Localització | Ter ![]() | |||
| ||||
Afluent | ||||
Conca hidrogràfica | conca del Ter ![]() | |||
Dades i xifres | ||||
Mida | 34 (![]() | |||
Superfície de conca hidrogràfica | 340,9 km² ![]() | |||
L'Onyar (del llatí Undarius) és un riu de Catalunya, afluent del riu Ter per la dreta.[1] La seva conca comprèn els municipis de Brunyola i Sant Martí Sapresa, Vilobí d'Onyar, Riudellots de la Selva, Sant Andreu Salou, Campllong, Fornells de la Selva, Quart i Girona. Per tant, abraça la meitat nord del pla de la Selva, a l'extrem nord de la Depressió Prelitoral. Neix als contraforts nord-orientals de les Guilleries (muntanya de Santa Bàrbara, 854 m) al municipi de Brunyola i Sant Martí Sapresa (la Selva).
El riu Onyar neix a una altura de 220 metres al Massís de les Guilleries, al municipi de Brunyola i Sant Martí Sapresa, situat a la serralada prelitoral. L'Onyar és un afluent del riu Ter i travessa Girona de sud a nord fragmentant-la en dues parts. Sovint ha provocat destrosses i ha causat ferits amb les grans riuades patides al llarg dels segles. Té una longitud de 34 km i un cabal mitjà d'1,82 m³/s i desemboca, a una altitud de 76 metres aproximadament, al riu Ter. Els territoris que travessa la conca de l'Onyar són La Selva i El Gironès. La superfície de la conca és de 340,7 km². Aquest riu, en època de pluges escasses, s'alimenta d'una séquia provinent del riu Ter, la séquia Monar.
L'inici del riu Onyar és al municipi de Brunyola situat a la província de Girona, al nord-est de la comarca de La Selva. Aquest inclou la població de Sant Martí Sapresa i per aquest motiu moltes vegades el naixement del riu es concreta encara més en la part de Brunyola anomenada Sant Martí Sapresa. El segon poble que travessa el riu Onyar és Vilobí d'Onyar situat al nord-est de la depressió prelitoral. El riu el travessa de nord-oest a sud-est. La població està situada al terreny planer de la part dreta del mateix riu. Un altre poble que travessa el riu és Riudellots de la Selva a la conca mitjana de l'Onyar, encara a la comarca de La Selva. El poble patia fortes inundacions a conseqüència de les crescudes del riu i va ser traslladat al segle xv per tal d'evitar aquests problemes. Deixant la comarca de La Selva, l'Onyar entra a la comarca del Gironès i travessa el municipi de Sant Andreu Salou. Aquest és un territori planer però drenat per un seguit de rieres que desemboquen al riu Onyar. Aquest municipi té diferents nuclis a causa del pas del riu Onyar i de les diferents rieres que hi desemboquen. També a la comarca del Gironès, l'Onyar passa pels municipis de Campllong i de Fornells de la Selva, que ja forma part de l'àrea urbana de Girona. Quart, és el següent municipi travessat pel riu Onyar. Quart, continua formant part de la comarca del Gironès i, com Fornells de la Selva, també forma part de l'àrea urbana de Girona. És un punt important pel riu, ja que està a pocs quilòmetres del centre ciutat i per tant comença alguna de les problemàtiques, ja que normalment baixa amb poca aigua però en època de pluja el creixement és massiu a conseqüència també de les rieres afluents del mateix riu. Finalment el riu Onyar acaba travessant tota la ciutat de Girona, on finalment es junyeix amb el riu Ter. Per la ciutat de Girona, capital de la comarca del Gironès, hi passen quatre rius: riu Ter, riu Onyar, riu Güell i riu Galligants.[2]
Hi ha hagut diferents inundacions històriques al llarg dels últims cinc - sis segles. Quasi totes les grans inundacions han estat a la tardor en els mesos de setembre, octubre i novembre. Des de la primera inundació datada l'any 1193 fins a l'actualitat hi ha hagut 150 episodis.[3][4]
Pel que fa a les víctimes, en poques ocasions n'hi va haver, però no s'ha de deixar de banda la gran quantitat de damnificats i ferits a conseqüència de les inundacions. La majoria de les vegades, els morts han estat a conseqüència de no poder aconseguir un bon pla d'emergència o no arribar a temps a avisar la ciutadania.
Els sectors més afectats van ser la indústria, el comerç (rambla de Girona, per exemple) i els serveis públics (parcs i jardins de la ciutat, per exemple). A més, no s'han de deixar de banda les cases més properes als carrers citats anteriorment i també les vies de comunicació d'entrada i sortida de la ciutat de Girona. Pel que fa a la indústria va haver-hi una pèrdua econòmica de 132.000 € aproximadament en aquella època. En el comerç, una pèrdua de 480.000 € aproximadament i pel que fa als serveis públics, una quantia de 15.000 € aproximadament. Per últim, cal afegir-hi els habitatges amb un total aproximat de 9.500 € a mitjans del segle xx. Aquestes dades són aproximades i cal tenir en compte que encara hi havia l'antiga moneda; per tant, els valors no són exactes.
Tots aquests damnificats van rebre uns ajuts institucionals. Amb el pas dels dies, s'hi va crear un pla especial hidràulic de protecció de la ciutat de Girona. Aquest projecte ve derivat per Josep Maria Llansó de Vinyals. Les principals actuacions són: la neteja del llit del riu Onyar, la millora de la canalització i la substitució de murs laterals i reconstrucció de dos ponts.
La séquia Monar actualment continua essent important pel riu Onyar. Aquesta séquia té més de 400 anys d'història i actualment era utilitzada per les grans indústries dels voltants de la Ciutat de Girona. L'utilitzaven indústries com "la Gassol (Salt)", "la Coma Cros" (Salt), entre d'altres. A més, des de fa quatre segles, l'utilitzaven aquestes indústries per generar energia elèctrica
. Aquestes últimes dècades però, ha servit per abastir aigua a les hortes properes del terme municipal de Girona i Salt. Aquestes hortes, la majoria estaven situades al costat del riu Güell entre d'altres però malauradament la majoria, han desaparegut a conseqüència de l'antropització. Actualment, fa una funció diferent, ja que porta aigua del riu Ter fins a l'Onyar en èpoques en què el cabal del riu Onyar està baix a causa de les poques pluges a la ciutat. Això, provoca que aquesta imatge de les cases amb aigua típiques i maques de Girona sempre siguin i formin part de la foto, ja que moltes vegades, gràcies a aquesta séquia, el riu porta un cabal mitjà i no genera sequedat.