![]() ![]() | |
Nom original | (en alemany: Karlmann) |
---|---|
Biografia | |
Naixement | c. 830 ![]() valor desconegut ![]() |
Mort | 22 setembre 880 ![]() Altötting (Alemanya) ![]() |
Causa de mort | accident vascular cerebral ![]() |
Sepultura | Altötting ![]() |
Rei de Baviera | |
876 – 880 | |
Rei d'Itàlia | |
877 – 879 | |
Activitat | |
Ocupació | monarca ![]() |
Altres | |
Títol | Rei d'Itàlia (877–879) Rei d'Alemanya (876–879) ![]() |
Dinastia | Carolíngia |
Cònjuge | daughter of Ernest I ![]() |
Parella | Liutwwindis ![]() |
Fills | Arnulf de Caríntia ![]() |
Pares | Lluís el Germànic i Emma de Baviera |
Germans | Lluís III d'Alemanya Carles III el Gras Hildegard Irmengarde de Chiemsee Berta Gisela Verona Veró de Lembeek ![]() |
Llista
|
Carloman (en alemany: Karlmann) (830 - 22 de març de 880) va ser el fill gran del monarca carolingi Lluís el Germànic. Va regnar com a rei de Baviera des del 876 i rei d'Itàlia des del 877.
Carloman va néixer el 830, el primer fill de Lluís el Germànic i la seva esposa Emma de Baviera.[1] En arribar a l'edat adulta reclamà al seu pare un regne propi per governar, revoltant-se el 861, i un altre cop el 863.[2] Aviat els seus dos germans petits Lluís i Carles el Gras s'afegiren a les seves demandes i es rebel·laren.[3] Lluís es veié obligat a deixar establert el repartiment dels seus regnes entre els tres fills: A Carloman li va prometre el regne de Baviera, que també incloïa la Panònia, Caríntia, Bohèmia, Moràvia i les marques orientals. A Lluís li correspongié Saxònia, i a Carles Suàbia.[4]
El 876 Lluís el Germànic va morir i els tres germans van heretar els respectius regnes. A diferència del que havia passat entre el seu pare i els oncles, i estava passant amb els seus cosins, els tres germans van mantenir la concòrdia entre ells i van actuar conjuntament coordinant les seves polítiques.
A la mort de Carles el Calb de la França Occidental, Carloman va aprofitar per creuar els Alps i proclamar-se rei d'Itàlia.[5] També pretenia fer-se coronar emperador, però el 879 va patir un vessament cerebral[6] que li causà paraplegia i l'incapacità per governar. Com que no tenia descendència legítima, va dividir el regne entre els seus dos germans donant Baviera a Lluís i Itàlia a Carles.[7] Carloman morí l'any següent.
16. Pipí el Breu | ||||||||||||||||
8. Carlemany | ||||||||||||||||
17. Bertrada de Laon | ||||||||||||||||
4. Lluís el Pietós | ||||||||||||||||
9. Hildegarda | ||||||||||||||||
2. Lluís el Germànic | ||||||||||||||||
5. Ermengarda d'Hesbaye | ||||||||||||||||
1. Carloman de Baviera | ||||||||||||||||
6. Welf | ||||||||||||||||
3. Emma d'Altdorf | ||||||||||||||||
7. Hedwiga de Baviera | ||||||||||||||||
Carloman es va casar en primeres núpcies amb la filla (de nom desconegut) d'Ernest I, comte de Nordgau.[8]
Carloman va tenir una amant de nom Liutwwindis,[9] de la qual no es coneix l'ascendència i amb la qual va tenir un fill. Al seu fill bastard Arnulf li cedí el ducat de Caríntia i més endavant arribaria a ser rei dels francs orientals.
Precedit per: Lluís el Germànic |
Rei de Baviera 876 - 882 |
Succeït per: Lluís III, el Jove
|
Precedit per: Carles el Calb |
Rei d'Itàlia 877 - 879 |
Succeït per: Carles III el Gras
|
Reis carolingis | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Pipí el Breu (751 - 768) • Carlemany† (768–814) • Carloman I (768–771) • Lluís el Pietós† (814 - 840) • Lotari I† (817 - 855)
|